Opinió
-
Per un bulevard de merda
Xavi Sarrià
23.01.2015
-
L'assassinat de Montesquieu
Pere Cardús
22.01.2015
-
Què dura un minut, a la ciutat morta
Marta Rojals
20.01.2015
-
Marine Le Pen, presidenta de la República
Joan-Lluís Lluís
19.01.2015
-
El plaer de no pagar
Andreu Barnils
18.01.2015
-
Animar Catar
Xavi Sarrià
16.01.2015
-
27-S: les coses tal com són
Pere Cardús
15.01.2015
-
No ens feu fer el ridícul mai més
Marta Rojals
13.01.2015
-
Inútil
Andreu Barnils
11.01.2015
-
Les quatre opcions del president Mas
Pere Cardús
08.01.2015
-
El meu amic Charlie
Joan-Lluís Lluís
08.01.2015
-
Quan la casta finançarà Podem
Joan-Lluís Lluís
05.01.2015
-
Visca els Tres Reis de l'Occident
Andreu Barnils
04.01.2015
Xavier Montanyà
13.06.2008
Sir Winston Churchill
La Fundació Catalunya Oberta reivindica que Barcelona dediqui un carrer, plaça o monument a la memòria de 'Sir Winston Churchill, figura cabdal del segle XX en la defensa de la llibertat i de la democràcia'. La petició sol anar acompanyada de la frase que va dedicar al 'valent poble de Barcelona' per haver resistit els bombardeigs de la guerra del 36-39. Aquest polític conservador és una figura cabdal del segle XX, sí, però per haver defensat el seu particular concepte de democràcia, circumscrit a les fronteres d’Anglaterra, bo i ignorant, permetent i practicant l’opressió, l’espoli, la repressió i, a vegades, el genocidi dels pobles colonials de l’imperi britànic, inclosos els irlandesos que, per ell, eren uns colonitzats més; i bo i girant-se d’esquena als republicans espanyols, emparant-se en la hipòcrita 'neutralitat'. Churchill va dar suport a Franco per activa i per passiva. El 24 de maig de l’any 1944, segons Paul Preston, en un discurs a la Cambra dels Comuns, va manifestar la seva admiració pel general i el seu agraïment, amb què li assegurà la pervivència en el poder, després de la guerra europea. Aquell dia, pronunciant la frase: 'Els problemes polítics d’Espanya són un afer dels espanyols', malgrat les protestes de molts demòcrates anglo-americans, va liquidar per sempre les esperances democràtiques de l’exili i de l’oposició antifranquista i contribuí a perpetuar la dictadura franquista.
Hanna Arendt, en el seu estudi dels totalitarismes, va incloure-hi, a més del feixisme i el comunisme, l’imperialisme colonial, sovint oblidat, potser, perquè és l’esperit que, convenientment maquillat, encara inspira avui la política internacional. Si Hitler i Stalin són representants dels dos primers corrents del totalitarisme, Churchill podria ser un dels màxims representants del tercer, el més antic, el més profund. La barbàrie no va començar al món l’any 1933, ni es va acabar l'any 1945. L’imperialisme europeu havia practicat l’extermini i el genocidi, el bombardeig de civils indefensos i la repressió més cruel als països colonials de l’Àfrica i de l’Orient. Churchill hi va participar com a militar, de primer, i com a ministre de colònies i de la guerra, després. Recomano la lectura de 'Historia de los bombardeos' i 'Exterminad a todos los salvajes' de l’escriptor suec Sven Lindqvist, publicats per Turner. Defensor a ultrança de les idees imperialistes victorianes, amarades de racisme, Churchill va contribuir a crear una força militar de xoc, els Black and Tans, al final de la Primera Guerra Mundial, per tal de combatre els independentistes irlandesos. Els Black and Tans són una llegenda negra a Irlanda. Es van fer famosos per la brutalitat i el menyspreu amb què tractaven la vida i les idees dels nacionalistes irlandesos. Van prendre part en el primer Bloody Sunday, obrint foc contra el públic d’un partit de futbol a Dublín, matant dotze espectadors indefensos i ferint-ne desenes, per exemple. Després Churchill els va enviar a Palestina on van ser la gendarmeria britànica i van continuar les represàlies contra civils àrabs i jueus, segons el periodista Robert Fisk.
Però Churchill no acaba pas aquí la seva carrera de respecte a la democràcia dels altres, al dret d’autodeterminació dels pobles i a la vida dels civils desarmats, fossin colonitzats, és a dir: éssers inferiors, o enemics, és a dir: alemanys. Durant la Segona Guerra Mundial, Sir Winston va ordenar els bombardeigs indiscriminats, amb ciutadans indefensos inclosos, d’Hamburg o Dresden, aquest darrer dut a terme quan la guerra era gairebé sentenciada. 'Churchill va sacrificar els convenis de la protecció de la població civil que, a Europa, li havien costat dos cents cinquanta anys d’assolir', ha escrit Sven Lindqvist. Recomano, també, 'Sobre la historia natural de la destrucción' de W. G. Sebald (Anagrama). Més tard, als anys 50, com a primer ministre, va reprimir amb mà dura, militarment, tots els intents independentistes de les colònies. És famosa la seva actuació contra els mau-mau a Kenya, o a l'Iran i a Malàisia. Dit això, sorprèn que un cert sector nacionalista català reivindiqui la seva figura. Em sembla que la seva menció de 'la valentia del poble de Barcelona' no justifica cap homenatge.
Editorial
-
La manera de guanyar importa
Vicent Partal
27.07.2015
-
La fi de Pujol i la fi de la Catalunya autònoma
Vicent Partal
25.07.2015
-
7 contra 155?
Vicent Partal
24.07.2015
-
El 155 o l'evidència de la desesperació
Vicent Partal
23.07.2015
-
Rajoy i els conceptes més elementals
Vicent Partal
22.07.2015
-
Anem a totes
Vicent Partal
21.07.2015
-
Ciutadans contra el(s) valencià(ns)
Vicent Partal
20.07.2015
-
Contra la revolució
Vicent Partal
17.07.2015
-
Les tres explicacions que no entendran mai
Vicent Partal
16.07.2015
-
Setanta-cinc dies per a treballar tots com bojos
Vicent Partal
15.07.2015
-
Bones vibracions…
Vicent Partal
14.07.2015
-
Turbulències, també a Podem
Vicent Partal
13.07.2015
-
Lleida és un gran exemple
Vicent Partal
10.07.2015
-
I ara un parell de preguntes
Vicent Partal
09.07.2015
-
Entre Irlanda i la CUP
Vicent Partal
08.07.2015
-
(In)justícies
Vicent Partal
07.07.2015
-
La democràcia té límits?
Vicent Partal
06.07.2015
-
Persistència per a guanyar
Vicent Partal
05.07.2015
-
Sumar
Vicent Partal
03.07.2015
-
L’embolic d’Iceta amb el 9-N
Vicent Partal
02.07.2015
-
Contra la 'llei mordassa'
Vicent Partal
01.07.2015
-
Europa, en perill
Vicent Partal
30.06.2015
-
A les vostres mans
Vicent Partal
29.06.2015
-
La trampa
Vicent Partal
26.06.2015
-
El retorn de la Generalitat
Vicent Partal
25.06.2015