Opinió
-
Enric Morera: 'Cal trobar un govern ben preparat, que ajude i rescate les persones'
Enric Morera
14.06.2012
-
Biel Majoral: 'Els diputats del PP han d'escoltar el clam de la gent senzilla'
Biel Majoral
12.06.2012
-
Nel Martí: 'Disposició final contra el català'
Nel Martí
12.06.2012
-
Tugores: 'Els estalvis són més segurs, però els ajustos continuaran'
Joan Tugores
11.06.2012
-
El somriure dels grecs
Valia Kaimaki
11.06.2012
-
Carles Solà: 'Fotre els catalans'
Carles Solà
07.06.2012
-
Marcel Mauri: 'Identificar incivisme i delinqüència amb immigració és irresponsable i d’extrema gravetat'
Marcel Mauri
05.06.2012
-
Volíem ser Silicon Valley i ara ens volen convertir en Las Vegas
Enric Nomdedéu
04.06.2012
-
Miquel Àngel Essomba: 'Els drets dels alumnes no es poden sotmetre a una minoria'
Miquel Àngel Essomba
31.05.2012
-
Màrius Serra: 'Aquestes sentències contra el català ens porten al desacatament'
Màrius Serra
31.05.2012
-
Joan Colom Ramis: 'Les protestes contra Bauzá assenten les bases d'un nou moviment'
Joan Colom Ramis
30.05.2012
-
Isaac Rosa: Madrid no és 'Madrid'
Isaac Rosa
23.05.2012
-
Valia Kaimaki: 'A Grècia hem descobert que som lliures de votar qui volem'
Valia Kaimaki
16.05.2012
Neelie Kroes
23.02.2013
Neelie Kroes: Per un ciberespai lliure i segur
Als anys seixanta poca gent podia imaginar que uns grans terminals grisos posats en fila al soterrani d’un laboratori de Califòrnia un bon dia canviarien el món. Avui, aquests aparells intervenen en gairebé tots els aspectes de les nostres vides: Internet connecta rics i pobres, difon el debat, duu el coneixement fins a poblets apartats, dóna informació als innovadors i impulsa el comerç.
En els darrers cinc anys, la xarxa ha fet augmentar el PIB de les principals economies mundials més d’un 20%. Si s’arriba a implantar el mercat únic digital, el PIB d’Europa es podria incrementar en gairebé 500.000 milions d’euros anuals, és a dir, una mitjana de 1.000 euros per ciutadà. El cibercomerç crea llocs de treball i ofereix infinites oportunitats d’innovació. Actualment hi ha arreu del món més de 2.000 milions de persones connectades a la xarxa i que en depenen cada vegada més a l’hora de comprar, estudiar, fer operacions bancàries o votar.
Internet ha esdevingut també un motor del progrés social. Un darrere l’altre, els governs que abans controlaven gairebé tots els aspectes de la vida han vist com els ciutadans fan servir els mitjans de comunicació socials per reclamar obertura, feina i igualtat d’oportunitats. Gràcies als 43 milions d’usuaris de Facebook del món àrab, 15 milions dels quals són dones, els marginats socials i el perseguits polítics de la regió es mantenen connectats entre si i amb el món. Els cursos on-line permeten que gent de tot el món pugui accedir a una educació a nivell mundial fins i tot a les regions perifèriques i subdesenvolupades.
Malauradament, els grans avantatges que ofereix la xarxa van de la mà amb riscos creixents. Cada vegada circulen més virus nocius i sofisticats que envaeixen tots els dies milions d’ordinadors. Gairebé 600.000 comptes de Facebook es bloquegen diàriament com a conseqüència de temptatives de tota mena de pirateria. Hi ha serveis essencials, com ara el transport, l’energia o l’aigua, que depenen del ciberespai, i això crea una nova vulnerabilitat davant el ciberterrorisme o el ciberespionatge. Els atacs costen milers de milions d’euros i el cost humà podria ser incalculable.
Els ciutadans estan cada vegada més amenaçats pels nous tipus de ciberdelinqüència. La llibertat d’expressar-se, estudiar o fer operacions bancàries es veu soscavada pel frau i la usurpació d’identitat. I els membres més vulnerables de les nostres societats, els infants, són víctimes fàcils de les amenaces i els abusos on-line. Els règims autoritaris inventen nous mètodes —sovint basats en les eines comercials de control d’Internet— per detectar i neutralitzar el ciberactivisme, difondre propaganda i imposar la censura.
Cal actuar urgentment per protegir les llibertats dels ciutadans i la capacitat d’Internet per fomentar el progrés social i econòmic. La ciberdelinqüència en mina la capacitat de potenciar la innovació, el creixement i la creació d’ocupació. Els ciutadans dubten cada vegada més de la seguretat de la xarxa. Segons dades recents, gairebé un terç dels europeus desconfien de la seguretat de les operacions bancàries i les compres per Internet, i molt pocs gosen divulgar dades personals.
Per sortir al pas d’aquesta preocupació i promoure una major protecció, la UE presenta avui la seva estratègia de ciberseguretat, concebuda per protegir les llibertats fonamentals afrontant les creixents amenaces que vénen del ciberespai. És per aquesta raó que, la UE ha desenvolupat algunes solucions pràctiques. El Centre Europeu del Ciberdelicte contribueix a protegir els ciutadans i les empreses de la UE davant els atacs de grups de delinqüència organitzada. Un altre exemple és l’Agència Europea de Seguretat de les Xarxes i de la Informació, que assessora els Estats europeus sobre els problemes de seguretat dels equips i els programes informàtics.
Mantenir un ciberespai obert, lliure i segur és un repte mundial. Si volem conservar les nostres llibertats hem d’assumir la responsabilitat que impliquen. Per aconseguir-ho cal que acordem amb els nostres socis internacionals unes normes de conducta i uns mitjans per protegir-nos dels ciberatacs. I només ho podem fer si unim els esforços de tots els interessats: administracions, organitzacions internacionals, el sector privat i la societat civil. L’estratègia de ciberseguretat de la UE estableix un marc comú per avançar en aquesta fita i comprometre-hi els socis internacionals.
Al món globalitzat, el ciberespai ha esdevingut una pedra angular de les nostres interaccions quotidianes. En els anys vinents serà cada vegada més important. Si ara fa cinquanta anys no podíem imaginar fins a quin punt ens canviaria la vida aquella versió rudimentària d’Internet, ara tampoc no és fàcil predir quins avanços tecnològics seran determinants en els cinquanta anys vinents. Però, independentment d’on ens dugui aquest món hiper-connectat, nosaltres no deixarem de lluitar per un Internet lliure i segur.
Neelie Kroes, vice-presidenta de la Comissió Europea
Editorial
-
La manera de guanyar importa
Vicent Partal
27.07.2015
-
La fi de Pujol i la fi de la Catalunya autònoma
Vicent Partal
25.07.2015
-
7 contra 155?
Vicent Partal
24.07.2015
-
El 155 o l'evidència de la desesperació
Vicent Partal
23.07.2015
-
Rajoy i els conceptes més elementals
Vicent Partal
22.07.2015
-
Anem a totes
Vicent Partal
21.07.2015
-
Ciutadans contra el(s) valencià(ns)
Vicent Partal
20.07.2015
-
Contra la revolució
Vicent Partal
17.07.2015
-
Les tres explicacions que no entendran mai
Vicent Partal
16.07.2015
-
Setanta-cinc dies per a treballar tots com bojos
Vicent Partal
15.07.2015
-
Bones vibracions…
Vicent Partal
14.07.2015
-
Turbulències, també a Podem
Vicent Partal
13.07.2015
-
Lleida és un gran exemple
Vicent Partal
10.07.2015
-
I ara un parell de preguntes
Vicent Partal
09.07.2015
-
Entre Irlanda i la CUP
Vicent Partal
08.07.2015
-
(In)justícies
Vicent Partal
07.07.2015
-
La democràcia té límits?
Vicent Partal
06.07.2015
-
Persistència per a guanyar
Vicent Partal
05.07.2015
-
Sumar
Vicent Partal
03.07.2015
-
L’embolic d’Iceta amb el 9-N
Vicent Partal
02.07.2015
-
Contra la 'llei mordassa'
Vicent Partal
01.07.2015
-
Europa, en perill
Vicent Partal
30.06.2015
-
A les vostres mans
Vicent Partal
29.06.2015
-
La trampa
Vicent Partal
26.06.2015
-
El retorn de la Generalitat
Vicent Partal
25.06.2015