Opinió
-
Joan Josep Isern: 'Viure (és a dir, recordar). Les memòries d’infantesa de Joan F. Mira'
Joan Josep Isern
10.10.2013
-
Xavier Solano: 'Moore, el ministre britànic demòcrata'
Xavier Solano
09.10.2013
-
Pau Alabajos: 'Tres-cents seixanta-quatre'
Pau Alabajos
09.10.2013
-
Miquel Àngel Tortell: 'La llavor ja és sembrada, ara cal anar-la regant'
Miquel Àngel Tortell
08.10.2013
-
Neus Cabot: 'La batalla continua, el TIL no s'aplica'
Neus Cabot
08.10.2013
-
Etiquetes que fan mal
Carmen Pérez
08.10.2013
-
L'ordinalitat de Sánchez-Camacho
Pere Aragonès
07.10.2013
-
Set anys sense Anna Politkòvskaia
David Figueres
07.10.2013
-
Resposta a l'article Estètica i poder de Jordi Llovet
Ramon Vilardell
05.10.2013
-
Carta oberta a Duran i Lleida: 'Els docents no mengem merda'
Albert Sales
04.10.2013
-
Maria Antònia Font: 'Fer llistes negres d'alumnes és il·legal'
Maria Antònia Font
04.10.2013
-
Iñaki Aicart: 'Fer llistes negres és una manera de continuar la coacció'
Iñaki Aicart
03.10.2013
-
Carta a Duran: 'No li consento que doni lliçons des de l'habitació del Palace'
Sílvia Casola
03.10.2013
Montserrat Serra
31.05.2014
De Patrimoni de la humanitat i de prioritats
Darrerament coincideixen en la carrera cap a la declaració de Patrimoni (material o immaterial) de la Humanitat de la UNESCO una sèrie de propostes, totes ells mereixedores d'aquesta distinció, protecció i projecció. El departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya ha anunciat fa pocs dies que proposarà en la llista indicativa espanyola a béns materials (pas previ perquè una candidatura sigui nomenada per la UNESCO Patrimoni de la Humanitat) la portalada de Santa Maria de Ripoll per al 2014 i la Seu Vella de Lleida per al 2015. I en l'àmbit de béns immaterials, el govern dóna suport a la candidatura Cuina catalana - salvaguarda del patrimoni culinari de Catalunya.
Però vull fixar-me en una quarta candidatura, de la qual se'n parla molt poc, que la Generalitat no publicita i que per aquesta raó coneix ben poca gent. Es tracta de la candidatura del Priorat, com a paisatge cultural agrícola de muntanya mediterrània. Potser avui aquesta candidatura sortirà referenciada en alguns mitjans, perquè precisament ahir divendres, una representació de la Comissió de Territori i Sostenibilitat del Parlament de Catalunya va visitar el Priorat, per conèixer sobre el terreny la realitat i l'evolució de la candidatura, que ja és inclosa en la llista indicativa espanyola des de l'any passat.
Poso l'enfoc i l'accent en aquesta candidatura per la seva singularitat a l'hora de definir el projecte i construir-lo des d'un ampli suport de la societat civil, cercant el màxim suport associatiu, cívic i cultural, econòmic, polític i científic. I pel fet que és des de la societat civil del Priorat que s'ha engendrat i treballat la candidatura, amb compromís i consens i des d'uns valors de repecte al territori, el paisatge i la seva gent, i defensant un model socieconòmic sostenible, es converteix en una candidatura modèlica, que cal explicar i cal prendre d'exemple.
Perquè la màxima participació ciutadana del territori de cada candidatura hauria de ser un element determinant perquè la Generalitat la recolzés. I des d'aquest requisit, la candidatura del Priorat com a paisatge cultural és emblemàtica.
El 2007 es va crear l'associació Prioritat (atenció amb la 'it' del mig), que ha tirat endavant la candidatura i no ha rebut cap ajut econòmic de la Generalitat en tot aquest temps. Aglutina el teixit socieconòmic i cultural del Priorat i compta amb el suport del món polític local i l'acadèmic. (Veure socis de Prioritat).
Us animo que entreu al bloc de Prioritat per conèixer els valors de la candidatura, les grans idees del projecte, la cronologia del procés. És una gran lliçó de civilitat i de compromís amb el territori. Perquè, tal com s'explica en l'apartat 'Trajectòria de l'associació': «L’efecte més important és l’augment de l’autoestima i per tant de la voluntat de fer valdre els recursos propis i aprofundir en el seu aprofitament sostenible i perdurable en el temps. I treballar per a fer-los conèixer i valorar tant internament com externament. El projecte, que en cas del Priorat neix i es nodreix, des de l’inici i en el seu desenvolupament, de la societat civil.»
Aquesta societat civil és plena de gent forta, que no s'arronsa contra els grans interessos econòmics, i ja va plantar cara al projecte de construcció indiscriminada d'una central eòlica a la serralada del Monsant. Són els mateixos que van iniciar la redacció d'una de les primeres Cartes del Paisatge de Catalunya. La introducció de la Carta del Paisatge del Priorat és digna d'emmarcar i de copiar. I per saber-ne més de tot plegat, també podeu visitar el documental 'Interior de paisatge'.
Editorial
-
La manera de guanyar importa
Vicent Partal
27.07.2015
-
La fi de Pujol i la fi de la Catalunya autònoma
Vicent Partal
25.07.2015
-
7 contra 155?
Vicent Partal
24.07.2015
-
El 155 o l'evidència de la desesperació
Vicent Partal
23.07.2015
-
Rajoy i els conceptes més elementals
Vicent Partal
22.07.2015
-
Anem a totes
Vicent Partal
21.07.2015
-
Ciutadans contra el(s) valencià(ns)
Vicent Partal
20.07.2015
-
Contra la revolució
Vicent Partal
17.07.2015
-
Les tres explicacions que no entendran mai
Vicent Partal
16.07.2015
-
Setanta-cinc dies per a treballar tots com bojos
Vicent Partal
15.07.2015
-
Bones vibracions…
Vicent Partal
14.07.2015
-
Turbulències, també a Podem
Vicent Partal
13.07.2015
-
Lleida és un gran exemple
Vicent Partal
10.07.2015
-
I ara un parell de preguntes
Vicent Partal
09.07.2015
-
Entre Irlanda i la CUP
Vicent Partal
08.07.2015
-
(In)justícies
Vicent Partal
07.07.2015
-
La democràcia té límits?
Vicent Partal
06.07.2015
-
Persistència per a guanyar
Vicent Partal
05.07.2015
-
Sumar
Vicent Partal
03.07.2015
-
L’embolic d’Iceta amb el 9-N
Vicent Partal
02.07.2015
-
Contra la 'llei mordassa'
Vicent Partal
01.07.2015
-
Europa, en perill
Vicent Partal
30.06.2015
-
A les vostres mans
Vicent Partal
29.06.2015
-
La trampa
Vicent Partal
26.06.2015
-
El retorn de la Generalitat
Vicent Partal
25.06.2015