|
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
|
![]() |
![]() | |||
![]() |
|
![]() |
![]() |
|
![]() |
Josep-Lluís Carod-Rovira, polític ètic, compromès amb el diàleg i la pau La declaració del conseller en Cap de la Generalitat de Catalunya i secretari general d’ERC Josep-Lluís Carod-Rovira confirmant l’assistència a una reunió amb dirigents d’ETA per explorar la possibilitat d’una treva, ha aixecat una reacció de condemna de bona part de partits i dirigents polítics. La informació sobre l'encontre s’ha produït en els prolegòmens de les eleccions espanyoles i ha establert una pauta interpretativa parcial i desqualificadora de l’actuació de Carod-Rovira. L’efecte de la sistemàtica renúncia al diàleg i la constant reducció informativa del conflicte basc a la seva dimensió criminal ha servit, ara, per demonitzar el simple contacte, independentment de les seves motivacions o les seves circumstàncies. Bona part de les reaccions conegudes han optat per donar-ho tot per sabut, tot per sobreentès, i han actuat en clau fonamentalment electoral. D’altres, senzillament, han tergiversat els fets. Som davant d’una operació de liquidació de la via del diàleg polític en el tractament del sagnant conflicte d’Euskadi. Per què? Al servei de qui i de quina política? I som també davant d’un linxament moral. Davant d’una campanya orientada a erosionar la creixent projecció pública de Josep-Lluís Carod-Rovira com a dirigent. Una implacable maquinària propagandística, política i periodística, intenta fer aparèixer la voluntat de diàleg amb tothom, fins i tot amb ETA, com un fet delictiu. I nega la legitimitat de l’escenari català com a espai sobirà i amb capacitat d’iniciativa en qüestionar la idoneïtat dels seus dirigents polítics per emprendre accions o negociacions que eventualment ens puguin acostar a la fi de la violència terrorista. Denunciem la calculada campanya incriminatòria contra la persona de Josep-Lluís Carod-Rovira. I manifestem el nostre ferm suport al seu permanent compromís amb la pau i amb la cultura política basada en el diàleg i l’ètica democràtica. Primeres adhesions Alfred Bosch (escriptor), Anna Almazan Guillén, Anna Pardo Silvosa Antonio Espasa Casanovas, August Bover i Font, August Gil-Matamala Carles Canut (actor), Carles Perelló, Carme Oriol Carazo, Celdoni Fonoll (poeta), Cesc Poch, Dolors Sanchez Sola, Enric Marín (professor UAB), Enric Rimbau, Iolanda Figuerola Romano, Isabel Clara Moll, Jacint Ros Ombravella, Joan Elies Adell (escriptor i professor a la UOC), Joan Flores Adsera, Joan Manel Tresserras (professor UAB), Joana Gardés, Joel Joan, Jordi Castells Guasch, Jordi Dauder (actor), Josefina Mases i de Ballester, Josep Cruanyes, (advocat), Josep Maria Flores Juanpere, Josep Maria Martorell (professor secundària i crític teatral), Josep Boya, Lídia Garzón, Lloll Bertran (actriu), Lluís Juste de Nin (dissenyador), Margarida Aritzeta (escriptora i professora de la URV), Martina Sola Fortuny, Mitte Ferrer, Montse Espasa, Montserrat Palau (escriptora i professora de la URV), Narcís Figueras Capdevila, Núria Espasa Pardo, Oriol Bertran Pardo, Oriol Cortacans, Òscar Riu, Paco Candel (periodista i escriptor), Paquita Espasa, Pilar Miquela Eusebio, Ricard Torrents, Robert Casadevall, Salvador Cardús (sociòleg) i Salvador Sanchez Ribas. |
Per adherir-vos-hi, ompliu aquest formulari. Llista d'adhesions rebudes fins ara. Adhesions fins ara: 23726 |
![]() | |||
|