dissabte, 19 d'abril de 2008 > El decret per transvasar l'Ebre permet a la Generalitat adquirir drets de reg al Segre
La federació de regants de l'Ebre s'oposa a portar aigua a Barcelona però està disposada a dialogar amb la nova ministra
XAVIER MIRÓ.
Barcelona El Consell de Ministres va aprovar ahir el reial decret llei que permet allargar fins a Barcelona el minitransvasament de l'Ebre, que segons la llei 18/81 no podia sortir de la demarcació de Tarragona. El decret que amplia l'abastament fins a la xarxa d'Aigües Ter-Llobregat (ATL) permet a la Generalitat negociar amb els regants de l'Urgell l'adquisició de drets sobre l'aigua del Segre, si bé no tanca la porta a una solució amb qualsevol de les altres comunitats de regants de la conca, des de Cantàbria fins al Delta. La Federació de Regants de la Conca de l'Ebre, que les agrupa totes, deixa clar que s'oposa a la portada d'aigua a Barcelona i que la decisió no correspon a cap agrupació individual sinó a l'assemblea de l'entitat. Es mostra, però, disposada al diàleg amb la ministra.
![](http://www.vilaweb.cat/media/imatges/elpunt/imatges/2008/04/19/baixa/780_008_1755647_EFE_GENERA.jpg) + De la Vega i Solbes, després del Consell de Ministres d'ahir. Foto: SERGIO BARRENECHEA EFE
|
El decret estatal legitima la solució de crear un banc d'aigües que defensen la Generalitat i la Fundació Nova Cultura de l'Aigua, i no explicita la proposta que dimarts va anunciar la nova ministra de Medi Ambient, Elena Espinosa, d'avançar la modernització dels regadius del Delta per compensar l'aigua que es portarà a Barcelona. Per una part, el decret aprovat pel govern espanyol prolonga fins a Barcelona l'àmbit territorial del minitransvasament del Consorci d'Aigües de Tarragona (CAT) i, per l'altra, permet a la Generalitat recórrer al banc d'aigües per adquirir drets de regants de la conca. L'objectiu del conseller de Medi Ambient, Francesc Baltasar, és arribar a un acord amb els regants de l'Urgell perquè, a canvi de compensacions econòmiques o millores de regadiu, renunciïn a partir de la tardor al reg de 5.000 hectàrees, que correspondrien als 40 hectòmetres cúbics que anirien riu avall i que la xarxa del CAT podria enviar fins a Barcelona durant la tardor i l'hivern, les dues èpoques en què la xarxa tarragonina no gasta aquests 40 Hm³ que té concedits des del 1981. El decret llei estatal, però, es cura en salut i obre la porta a la possibilitat que l'adquisició de drets es negociï amb qualsevol comunitat de regants de la conca de l'Ebre, des de Cantàbria fins a Catalunya. De fet, la negociació sembla que es farà a dues bandes. El conseller Baltasar vol una solució a la banda catalana i dóna prioritat a un acord amb els regants de l'Urgell. Per la seva banda, la ministra Espinosa preveu reunir-se properament amb la federació de regants de la conca. Aquesta entitat reafirmava ahir públicament la seva oposició a qualsevol extracció d'aigua de l'Ebre per portar-la a una altra conca. «Nosaltres no mercadegem amb l'aigua», era la resposta d'un portaveu respecte a la possibilitat d'acceptar la cessió o la compra de drets de reg. Ja han fet la petició per reunir-se amb la ministra amb voluntat de diàleg. Això sí, deixen clar que qualsevol acord amb una comunitat de regants haurà de tenir el vistiplau de l'assemblea federativa, com va passar el 1981 amb el minitransvasament a Tarragona. Pel que fa al projecte d'interconnexió entre el CAT i l'ATL, el decret inclou la construc ció, en sis mesos, d'una canonada d'un metre de diàmetre i de 62 quilòmetres entre Tarragona i la planta potabilitzadora d'Abrera. El decret llei deixa clar que tant l'ampliació a Barcelona del CAT com l'adquisició de drets als regants estaran vigents només mentre duri l'emergència. En cap cas se superaran els 4 m³/segon o els 50 Hm³ anuals de cabal màxim que avui ja té concedits el CAT. El decret llei estarà vigent fins que desaparegui l'emergència a les conques del Ter-Llobregat o fins a un mes després de l'entrada en funcionament de la dessalinitzadora del Prat, que aportarà 5 Hm³ mensuals a Barcelona.
|