06.07.2017 - 09:26
|
Actualització: 06.07.2017 - 11:50
CARACAS, 6 (Reuters)
Almenys 123 membres de les Forces Armades de Veneçuela han estat detinguts per càrrecs que van des de traïció i rebel·lió fins a robatori i deserció, des que van començar a l’abril les protestes contra el Govern de Nicolás Maduro, segons una sèrie de documents als quals Reuters ha pogut accedir.
La llista de detinguts –que inclou oficials així com militars de baix rang de l’Exèrcit, la Naval, la Força Aèria i la Guàrdia Nacional-. és la imatge més clara fins avui de la insatisfacció i la dissidència dins les files militars de Veneçuela, integrada per aproximadament 150.000 homes.
Els registres, que detallen els presoners detinguts en tres presons veneçolanes, mostren que des de l’abril gairebé 30 membres de les forces han estat detinguts per desertar o abandonar el seu lloc i gairebé 40 per rebel·lió, traïció o insubordinació.
La majoria dels presoners militars restants han estat acusats de robatori.
Enmig d’una profunda crisi econòmica, milions de veneçolans pateixen per l’escassetat d’aliments i una elevada inflació. Fins i tot dins les Forces Armades, els salaris comencen amb el sou mínim, equivalent a gairebé 12,5 dòlars al mes al tipus de canvi del mercat negre, i en privat alguns membres admeten estar mal pagats i subalimentats.
Des que l’oposició va començar les seves protestes fa més de tres mesos, diversos funcionaris de seguretat han fet públic el seu descontentament.
El més exposat va ser un policia que va robar un helicòpter i va atacar edificis oficials la setmana passada, al·legant que una facció dins les Forces Armades s’oposa al Govern del president.
Els documents militars vists per Reuters, que cobreixen les detencions fins a mitjans de juny, semblaven donar suport a les afirmacions dels líders de l’oposició que la ira i la dissidència entre els soldats que viuen difícils condicions econòmiques està més estesa.
“Demostra baixa moral i descontent i, per descomptat, necessitat econòmica”, ha explicat un general retirat de l’Exèrcit sobre les detencions, que ha demanat no ser anomenat per por a represàlies.
Els veneçolans veuen les Forces Armades com el principal agent de poder en la seva nació sud-americana. Els líders de l’oposició han exhortat repetidament els líders militars a trencar amb el president socialista Nicolás Maduro.
Maduro diu que és víctima d’una “insurrecció armada” orquestrada pels seus adversaris amb el suport del Govern dels Estats Units que miren de guanyar el control de la vasta riquesa petroliera de la nació membre de l’OPEP. Afirma que els alts comandaments militars han estat dempeus juntament amb ell.
La Guàrdia Nacional s’ha estat enfrontant a les protestes a tot el país. Ha fet servir gas lacrimògen, canons d’aigua i perdigons contra joves emmascarats que alhora li llancen pedres, còctels molotov i excrements. Prop de 90 persones han mort des de l’abril.
En privat, alguns membres de la Guàrdia Nacional als carrers han reconegut estar esgotats, mal pagats i mal alimentats, encara que la majoria segueix impassible durant les protestes i evita parlar amb els periodistes.
“RAMBITOS”
Els documents, que identifiquen els detinguts pel seu rang, enumeren capitans, sergents, tinents i tropes regulars repartits a tres presons de diferents parts de Veneçuela.
Un grup de 91 es troba a Ramo Verde, una presó prop de Caracas en la qual també hi ha arrestat un dels líders de l’oposició: Leopoldo López.
Dues desenes més són a la presó de Pica, a la ciutat nord-oriental de Maturín, i vuit a la presó de Santa Ana, a l’Estat occidental de Táchira, prop de la frontera amb Colòmbia.
Tres sotstinents van fugir a Colòmbia i van demanar asil al maig, i un home que va dir ser un sergent veneçolà va aparèixer en un vídeo publicat pels mitjans locals el mes passat expressant la seva dissidència i instant els seus col·legues a desobeir els superiors “abusius” i “corruptes”.
Maduro culpa dels problemes a una “guerra econòmica” que està lliurant l’oposició amb el suport de Washington, una posició reforçada en públic per alts funcionaris militars.
“N’hi ha molts que estan buscant (…) uns ‘rambitos’ aquí dins la força armada, però no ho aconseguiran”, va dir el ministre de Defensa, Vladimir Padrino, en un vídeo publicat en les xarxes socials aquest dilluns, al·ludint a l’especulació d’un cop d’estat militar.
El policia i actor Óscar Pérez, que va protagonitzar l’atac des d’un helicòpter la setmana passada contra les seus del Ministeri de l’Interior i del Tribunal Suprem de Justícia a Caracas, va reaparèixer aquest dimecres en una gravació prometent seguir amb la lluita i cridant els veneçolans a continuar-la al carrer.