30.08.2024 - 21:40
|
Actualització: 30.08.2024 - 21:44
Una macrogranja amb prop de 750.000 gallines, en 10 edificacions diferents, que gastarà 63.000 metres cúbics d’aigua –l’equivalent a 25 piscines olímpiques– i produirà 30.625 tones d’escombraries l’any. Aquest és el projecte que preveu l’empresa Avícola Son Perot al municipi de Sineu, al Pla de Mallorca, i que serà el més contaminant dels Països Catalans, segons entitats ecologistes.
Els veïns s’hi ha oposat frontalment. Entrant al poble es distingeixen unes quantes pancartes contra la macrogranja. Els matins l’ajuntament és ple de gent que signa per oposar-s’hi i hi presenta al·legacions. “Sembla que regalin alguna cosa, però és que tothom hi està en contra”, explica en Chema, veí de Sineu. Té clar que el projecte no hauria de tirar endavant: “Passarem de ser un bon poble, a ser un poble… No sé quin qualificatiu posar-hi. Em sembla una aberració.”
Aquests darrers dies, l’ajuntament, ara en mans del PP, ha organitzat reunions per explicar als veïns com poden fer al·legacions contra el projecte, actualment en exposició pública al Servei d’Assessorament Ambiental del govern. Tant el consistori com més governs locals del pla també rebutgen aquest projecte, que preveu d’ocupar 2.500 metres quadrats a la finca de Son Vanrell, a més de l’espai exterior per a les gallines. “La necessitat de construir un femer, fosses per a aigües brutes i més fosses addicionals planteja riscos ambientals significatius” a més que “pot suposar un greu problema de gestió de residus i contaminació”, diu el consistori en una moció presentada.
Pudor, epidèmies i molta preocupació
N’Álvaro, un altre veí de la zona, adverteix que no perjudicarà solament Sineu, sinó que pot arribar a tota l’illa. “Ja en tenim prou amb el nivell de turisme que hi ha perquè ara ens posin una macrogranja. No n’estam gens contents, la veritat. Hi haurà pudor, diuen que pot generar epidèmies… Estam molt preocupats”, diu.
En aquesta línia, en Chema apunta que la fortor, segons com bufi el vent, es pot sentir a deu quilòmetres. “El que més crida l’atenció és que posin facilitats a una empresa que ja té antecedents de fer les coses malament”, denuncia. Es refereix a la macrogranja que Avícola Son Perot ja té a Llucmajor, amb 136.000 gallines, i que l’empresa preveu de substituir per aquesta de Sineu. L’entitat ecologista GOB denuncia que ja va ser sancionada l’any passat pel govern perquè operava sense tenir l’avaluació ambiental integrada –va haver de pagar uns 200.000 euros en sancions– i que ja va causar conflictes veïnals per la mala olor i l’alta presència de mosques.
L’entitat exposa que la macrogranja multiplica per més de cinc el volum de gallines i de producció respecte de la que té previst de tancar a Llucmajor. Es calcula que es produiran 13 milions de dotzenes d’ous l’any, més 260.000 dotzenes d’ous líquids, provinents d’ous esquerdats, 15.000 gallines mortes involuntàriament i 25.500 ous romputs tudats que aniran al Parc de Tecnologies Ambientals (TIRME). “Són xifres insostenibles. A més, hi pensen dur excrements de 220.000 gallines més de Manacor. El sistema de macrogranges és un sistema amb un greu impacte ecològic, ambiental i paisatgístic i cruel amb els animals”, diuen.
Contaminació de l’aigua
Una de les preocupacions principals per a la gent del poble és la contaminació de l’aigua. El projecte faraònic, a banda de gastar una tercera part del consum estimat per al municipi de Sineu, segons l’entitat ecologista Greenpeace, causarà greus problemes de nitrats a les masses d’aigua de la zona. “Hipoteca qualsevol possibilitat de recuperar l’aqüífer”, apunten, atès que el poble fa més d’una dècada que no pot consumir la seva aigua per aquesta qüestió i la macrogranja encara empitjorarà més la situació.
De fet, segons les dades públiques recollides per Greenpeace, de tots els mesuraments de l’aigua que es van fer a les Illes, cent divuit eren per damunt del límit legal de nitrats, entre els quals, els fets Sineu. Na Margalida, veïna del poble, també es mostra contrària al projecte i enumera de primer inconvenient de tots la qüestió de l’aigua. “Tens l’esperança que et duran aigua potable i després et posen això i tornes a començar i no la pots usar”, lamenta. En Chema, en la mateixa línia, destaca els problemes de sequera que hi ha hagut i diu que el projecte sembla que hagi de ser una mentida, una broma pesada. “Parlam de 750.000 gallines! La veritat és que no pinta gaire bé, la cosa”, diu n’Álvaro.
Inconvenients al poble
En Chema sosté que el macroprojecte perjudicarà Sineu econòmicament, en l’àmbit de salut i de totes les maneres possibles. Fins i tot, a les cases i possessions, que diu que perdran valor. També a escala turística. “Una empresa no hauria de poder barrinar tanta gent tan fàcilment. Les coses haurien de ser molt més complicades”, sosté.
De fet, entre els problemes que hi pot haver al poble, Greenpeace en destaca la contaminació per les emissions d’amoníac. Comparant-ho amb unes altres explotacions avícoles industrials en funcionament, aquest gas tòxic, amb efectes nefasts sobre el medi i la salut, faria que l’explotació es convertís en la macrogranja d’aviram més contaminant dels Països Catalans.
L’Ajuntament de Sineu afegeix que emplaçar l’explotació agrària a pocs centenars de metres d’un paratge natural com les Mines de la carretera Sineu-Maria de la Salut –que el govern adquirirà per destinar a àrea recreativa– seria poc coherent, a més de l’impacte que tindrà al poble. Finalment, el GOB ho deixa clar: “En contextos de crisi climàtica, les macrogranges intensives no són la solució, perquè impliquen l’acaparament de sòl fèrtil, incideixen negativament en les emissions de gasos d’efecte hivernacle i comprometen greument la salut dels aqüífers i la salut pública.”
Ara manca per veure si la pressió de veïns, entitats ecologistes i administracions fa que es pugui aturar el projecte. “Era prou optimista que s’arribés a aturar, però sembla que la cosa no és tan fàcil”, apunta n’Álvaro. De moment, la finca, datada del segle XVI, encara és en venda en uns quants portals immobiliaris d’internet per quatre milions i mig d’euros.