11.07.2017 - 19:16
BARCELONA, 11 (EUROPA PRESS)
El grup Demòcrata, Cs i PP de Barcelona han criticat aquest dimarts les polítiques d’habitatge del Govern d’Ada Colau, després que el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) hagi anul·lat la taxa de pisos buits en considerar que el seu cobrament no és competència de l’Ajuntament, sentencia que el consistori recorrerà.
La demòcrata Sònia Recasens ha acusat el Govern municipal de pretendre impulsar polítiques populistes, i ha exigit promoure mesures efectives i avançar en l’ampliació del parc d’habitatge “per evitar la bombolla immobiliària, que li explotarà en tota la cara”.
Ha assenyalat que, des que es va aprovar la taxa –de 633 euros per pis buit– al setembre del 2016, només s’han obert deu expedients, i ha insistit: “Exigim que es posi a treballar de debò en un pla d’habitatge”, que es va aprovar en el ple al gener amb el suport del grup Demòcrata i Cs.
La líder municipal de Cs, Carina Mejías, ha asseverat que la sentència representa un altre fracàs de les polítiques del Govern de Colau, que va guanyar l’Alcaldia assegurant que “resoldria els problemes d’habitatge” i només impulsa mesurades fruit de la improvisació que després requereixen rectificacions, segons ella.
“Aquí el que es fa és política d’improvisació sense atenir-se a les conseqüències ni a les competències de l’Ajuntament”, en un mandat en què s’ha produït un increment del preu del lloguer i de les dificultats de l’accés a l’habitatge, segons Mejías, que ha criticat que el Govern municipal optés per aplicar aquesta taxa i no per convenir amb grans tenidors.
El regidor popular Javier Mulleras ha asseverat que, “una vegada més”, mesures impulsades per l’executiu municipal són qüestionades en els tribunals, i ha sostingut que, en lloc de solucionar problemes, el que fa l’equip de Colau és generar-ne de més.
Ha recordat que el PP ja va advertir durant la tramitació de la taxa que aquesta comptava amb una “justificació legal molt feble i podia ser contrària a dret”, i ha dit que el Govern municipal genera incertesa jurídica amb les seves polítiques d’habitatge.