18.06.2017 - 11:13
MADRID, 18 (EUROPA PRESS)
El ministre d’Hisenda i Funció Pública, Cristóbal Montoro, compareixerà al Congrés dimecres que ve, 21 d’abril, per explicar els efectes de la sentència del Tribunal Constitucional contra el procés de regularització extraordinari de capitals del 2012, conegut com l’amnistia fiscal.
Montoro acudirà a la Comissió d’Hisenda i Funció Pública el dimecres a les 17.30 hores, després d’haver debatut amb l’oposició en el Ple del Congrés. Les seves explicacions havien estat demandades per pràcticament tots els grups quan es va saber l’error de l’Alt Tribunal, que va declarar l’amnistia inconstitucional.
De fet, aquest dimecres, unes hores abans, el Govern haurà de respondre en el Ple del Congrés, davant les preguntes de l’oposició, per aquesta anul·lació. El primer, el seu president, Mariano Rajoy, que serà interpel·lat per el portaveu socialista que designi l’Executiva del PSOE que es triarà aquest cap de setmana al seu congrés federal.
TRES PREGUNTES I UNA INTERPEL·LACIÓ
Per la seva banda, Montoro haurà de respondre al socialista Pedro Saura –“Quins efectes creu que tindrà en la consciència fiscal dels espanyols?”–, al ‘podemita’ Rafa Mayoral –“Té pensat renunciar al seu càrrec?”– i al ‘ciutadà’ Juan Carlos Girauta –“Com pensa reparar el perjudici cansat?–.
I, una vegada conclosa la ronda de preguntes al Govern, el ministre haurà d’enfrontar-se a la interpel·lació urgent del diputat socialista Julián López Milla, que li exigirà les responsabilitats polítiques que pensa assumir.
El PSOE ja ha anunciat que en la moció com a conseqüència d’aquesta interpel·lació forçarà al Congrés a pronunciar-se per la reprovació del ministre d’Hisenda, una demanda que també està inclosa en una altra proposició no de llei registrada pels socialistes després de conèixer la sentència del Tribunal Constitucional.
El Ple Tribunal Constitucional (TC) va declarar de forma unànime la inconstitucionalitat de l’amnistia fiscal aprovada pel govern del PP al març de 2012 perquè va utilitzar per a això el Decret-Llei, la qual cosa la pròpia Constitució prohibeix per a aquest tipus de mesures, i qualifica l’ocorregut de “abdicació de l’Estat davant la seva obligació de fer efectiu el deure de tots de concórrer al sosteniment de la despesa pública”.
En virtut del principi de seguretat jurídica, la decisió no afectarà a les regularitzacions tributàries fermes que es van realitzar a l’empara de la norma anul·lada.
El titular d’Hisenda va assegurar aquesta setmana que se sentia “concernit”, però no desautoritzat per la decisió del Tribunal Constitucional sobre l’anul·lació de l’amnistia fiscal i va justificar que es va prendre aquesta mesura per la situació límit d’Espanya en 2012: “Correspon a decisions del Govern que a ningú ens agrada prendre”.