11.07.2017 - 20:37
Dels 30 milions de visitants anuals, 13 no dormen a la ciutat
BARCELONA, 11 (EUROPA PRESS)
La comissió d’Economia i Hisenda de Barcelona ha aprovat aquest dimarts instar el Govern d’Ada Colau a implantar una nova taxa municipal a operadors turístics per a visitants que no pernocten a la ciutat, una proposta del grup Demòcrata que ha comptat amb el suport de tots els grups excepte l’abstenció d’Cs i PP.
La mesura –transaccionada amb el Govern municipal– s’ha aprovat amb l’objectiu que la nova taxa entri en vigor en 2018 per als turistes que visiten poques hores la ciutat i que “no tenen temps de consumir i fer despesa, però la col·lapsen”, segons la regidora demòcrata Sònia Recasens, que ha defensat la mesura per compensar externalitats negatives del turisme.
Ha advocat per que l’Ajuntament faci un exercici d’autonomia local impulsant aquesta taxa i gestionant els recursos que generi, i ha afegit: “No actuar és el que porta al populisme i a la turismofobia. Com el Govern municipal no actua, està passant el que està passant amb la turismofobia”.
El regidor de Turisme, Agustí Colom, ha destacat en declaracions els mitjans que, una vegada aprovada la proposta, l’Ajuntament haurà de concretar-la i estudiar la seva aplicació i quins visitants estaran subjectes a aquesta taxa, vinculada a l’ús de l’espai públic i previsiblement dirigida a turistes amb visites organitzades per touroperadors.
Dels prop de 30 milions que visiten anualment Barcelona, 13 no pernocten a la ciutat: 2,6 són creueristes –no estaran afectats perquè ja paguen l’impost turístic–, cinc s’allotgen en municipis propers i visiten Barcelona i la resta la visiten només per un dia, i Colom ha assenyalat que els grups familiars o reduïts hauran de tenir “un tracte diferenciat” dels grups nombrosos.
La regidor de Comerç i Mercats, Montserrat Ballarín, ha ressaltat que el turisme és un actiu “importantíssim” per a la ciutat però que els visitants han de contribuir a sufragar els efectes que generen a la ciutat, i ha recordat que, paral·lelament, l’Ajuntament segueix reclamant a la Generalitat gestionar el 100% de l’impost turístic –sobre pernoctación– que es recapta a la capital catalana.
El republicà Alfred Bosch ha recolzat la mesura per abordar “el turisme que satura i desgasta la ciutat però en canvi no aporta gens significatiu”, encara que ha demanat concretar-la, com ha fet la líder municipal de la CUP, Maria José Lecha, després del que el regidor no adscrit, Gerard Ardanuy, ha sostingut que és necessari que el turisme deixi recursos a la ciutat per corregir el seu impacte.
La líder municipal de Cs, Carina Mejías, ha coincidit a assenyalar que es tracta d’una bona mesura, però ha expressat els seus dubtes sobre que l’Ajuntament tingui competències per aplicar la taxa, el que ha compartit el popular Javier Mulleras, qui ha criticat que CiU no va reduir la pressió fiscal en l’anterior mandat i que ara impulsi la taxa: “No m’agradaria que compartís amb Colau la ‘tasafilia”.
MERCAT DE SANT ANTONI
Per unanimitat, la comissió ha aprovat també una proposta d’ERC per instar el Gobienro municipal a finalitzar les obres del Mercat de Sant Antoni dins del termini i obrir-lo entre març i abril de 2018, després que veïns i comerciants hagin recollit més de 1.500 signatures demanant celeritat en les obres.
També ha aprovat, a proposta de Cs, impulsar una campanya per a la dinamització i la promoció dels mercats municipals i realitzar un estudi sobre l’impacte de la proliferació d’establiments dedicats a la venda d’aliments, el que ha comptat amb el suport de tots els grups excepte la CUP, que ha votat en contra.
No obstant això, ha rebutjat una proposta del PP per canviar la zona turística comercial per modificar els horaris d’obertura de comerços –ha comptat amb el suport de Cs i l’abstenció del grup Demòcrata i el regidor no adscrit–, i una de la CUP per dissoldre el consorci Turisme de Barcelona, el que han rebutjat tots els grups excepte el que l’ha proposat.
El primer tinent d’alcalde, Gerardo Pisarello, ha rebutjat un prec de Cs perquè l’Ajuntament es doni de baixa de l’Associació Catalana de Municipis (ACM) per evitar duplicitats en estar també en la Federació de Municipis de Catalunya (FMC), el que Pisarello ha descartat perquè l’ACM actua més com a central de subministraments i la FMC fa també de ‘lobby’ a l’Estat, i perquè la doble afiliació pot “afavorir una futura” unificació de les entitats.