|
|
|
|
|
![]() |
![]() |
![]() > La llengua llatina > Neologismes i adaptacions > Nous parlants dimecres, 20 de febrer de 2013
'Quapropter bene conscius ponderis huius actus plena libertate declaro me ministerio Episcopi Romae, Successoris Sancti Petri, mihi per manus Cardinalium die 19 aprilis MMV commisso renuntiare ita ut a die 28 februarii MMXIII, hora 20, sedes Romae, sedes Sancti Petri vacet et Conclave ad eligendum novum Summum Pontificem ab his quibus competit convocandum esse.' Amb aquestes paraules, el papa Benet XVI va anunciar per sorpresa l'11 de febrer la intenció d'abdicar, una opció prevista per la legislació vaticana, però sense gaires precedents històrics. La declaració, Benet XVI la va pronunciar en llatí, una llengua considerada morta, però que justament durant el seu papat ha intentat revifar. El llatí, fet i fet, és la llengua oficial de la Santa Seu, però no va ser fins el maig del 2008 quan la web del Vaticà no va incloure'n una versió. En un gest semblant, l'entrada recent del papa a la xarxa social Twitter, al final del 2012, va comportar l'obertura de comptes oficials en nou idiomes, entre els quals el llatí.
La decisió d'incorporar la llengua llatina, encara que tímidament, a la comunicació vaticana ha format part, doncs, de la política de Benet XVI. En la tasca de revitalitzar-ne l'ús ha tingut dins el Vaticà un aliat entusiasta, el capellà nord-americà Reginald Foster, ara retirat a la seva Milwaukee natal (EUA). En una entrevista recent a la BBC resumia la situació actual d'aquesta 'llengua morta', que calcula que pot arribar a tenir cent parlants amb fluïdesa: 'Últimament, no pateixo pel llatí. Com les altres grans creacions humanes, com la música de Bach i Handel, sobreviurà. Però sí que m'amoïna el paper del llatí a l'església.' Des del 1985, doncs, Foster ha organitzat estades lingüístiques durant l'estiu a Roma (Aestiva Romae Latinitas) i setmanalment ha presentat el programa Latin Lover a Ràdio Vaticana. La llengua llatina![]() El llatí és una llengua indoeuropea originària de la regió del Laci (centre de la península Itàlica). En temps de l'Imperi romà el llatí era parlat a totes dues ribes de la Mediterrània i en una bona part d'Europa (fins a les ribes dels rius Danubi i Rin). El llatí vulgar es distingia del llatí clàssic, prestigiat pels grans escriptors, historiadors i filòsofs de l'època. De fet, si bé l'Imperi Romà d'Occident caigué el 476 dC, el llatí continuà essent la llengua principal de cultura durant molts segles, i al començament de l'edat moderna fou reivindicat i emprat pels humanistes del Renaixement. De l'evolució del llatí parlat pels romans, dit vulgar, en van sorgir les llengües romàniques.
Neologismes i adaptacions![]() A la Ciutat del Vaticà té la seu la fundació Latinitas, instituïda el 1976 per estudiar la literatura i la llengua llatines i afavorir-ne l'ús. A tal fi edita la revista 'Latinitas', convoca certàmens poètics i manté el Lexicon Recentis Latinitatis, un recull amb més de quinze mil neologismes adoptats per poder expressar en llatí conceptes com ambulància (arcera automataria), bàrman (tabernae potoriae minister), bàsquet (follis canistrique ludus), gratacel (caeliscalpium), internet (interretialis), kamikaze (voluntarius sui interemptor), esport (ludicra corporis exercitatio)... D'aquest diccionari, se'n serveixen alguns mitjans de comunicació que empren habitualment el llatí, com la Ràdio Nacional de Finlàndia (amb el programa d'actualitat Nuntii Latini) i el diari digital Ephemeris.
Nous parlants![]() Uns mitjans, val a dir, que tenen una certa audiència. I és que el llatí, encara que hagi perdut el pes internacional que tenia com a idioma de la filosofia, de la ciència (si bé es manté en la taxonomia botànica i animal) i de la litúrgia (en franca decadència), té els seus parlants i llatinòfils, molts dels quals agrupats al voltant de Circulus Latinus Interretialis i la Societas Circulorum Latinorum. Aquesta agrupació de cercles llatinòfons organitza habitualment aplecs per poder conversar en llatí.
|
Investiga
![](http://www.vilaweb.cat/media/imatges/diariescola/imatges/2013/02/llati/p3.jpg)
> Vídeo del pare Reginald Foster, parlant en llatí.
![](http://www.vilaweb.cat/media/imatges/diariescola/imatges/2013/02/llati/p4.jpg)
![](http://www.vilaweb.cat/media/imatges/diariescola/imatges/2013/02/llati/p1.jpg)
![](http://www.vilaweb.cat/media/imatges/diariescola/imatges/2013/02/llati/p2.jpg)
> Diari de l'Escola: Expressions i dites llatines.
Portada |
Europa Press |
El Punt |
La premsa |
Especials |
Diari de l'escola |
LesFinances.info |
Editorials |
Mail obert |
Els blocs |
Lletres
Tecnologia i ciència | Solidaritat | Cap de 7mana | Campus | El 9 | Presència | Fòrums | Enquestes | Xat | Correu
Traductor | Edicions en Pdf | Wap-pda | Biblioteca | Lletra més grossa
Tecnologia i ciència | Solidaritat | Cap de 7mana | Campus | El 9 | Presència | Fòrums | Enquestes | Xat | Correu
Traductor | Edicions en Pdf | Wap-pda | Biblioteca | Lletra més grossa
Què és VilaWeb? Publicitat Mapa web Contacte | Una web de Partal, Maresma i Associats, S.L. | ![]() |