|
|
|
|
|
![]() |
![]() |
![]() > L'èxode > Els camps de concentració > La maternitat d'Elna dilluns, 26 de gener de 2009
El 26 de gener de 1939, avui fa just setanta anys, les tropes franquistes ocupaven Barcelona. Encara no quaranta-vuit hores després, França obria parcialment la frontera. Començava un dels èxodes més grans mai vists fins aleshores: a mitjan febrer, vora mig milió d'individus havien travessat el Pirineu català.
La guerra del 1936-1939 era a les acaballes, des que la batalla de l'Ebre havia aplanat el camí a l'ocupació franquista de Catalunya, convertida de feia temps en destinació de molt refugiats, que sortejaven l'avanç de l'exèrcit franquista. Inicialment, el gruix principal dels exiliats va anar a parar als camps de concentració improvisats per les autoritats franceses, de primer a poblacions de Catalunya Nord i, després, d'Occitània. Un nombre molt significatiu dels exiliats eren catalans: entre vuitanta mil i cent mil, tal vegada. Molts, compromesos amb el país i amb la Segona República, no van poder tornar, i van dispersar-se per alguns indrets d'Europa i d'Amèrica (escriptors destacats van fer cap a Mèxic, a Xile i a la República Dominicana, els països més ben disposats amb l'exili republicà). Entre els que no es van moure, els uns van sobreviure amb penes i treballs, i els altres van afegir-se a la resistència contra l'invasor nazi (els nazis van ocupar França el 1940); també n'hi va haver que, fets presoners per l'exèrcit alemany, van perdre la vida a camps d'extermini com el de Mauthausen. El setantè aniversari de l'exili serà recordat amb actes diversos. Per exemple, el Museu Memorial de l'Exili, de la Jonquera (Alt Empordà), n'ha preparats una vintena, a més de set exposicions. Previsiblement, el Memorial Democràtic de Catalunya anunciarà els actes propis aquesta setmana.
L'èxodeL'èxode republicà va durar una quinzena de dies: de les darreries de gener al 10 de febrer, quan l'exèrcit franquista va completar l'ocupació de Catalunya. Una multitud de gent va enfilar camins i carreteres en direcció nord, encarada a un destí incert. La gana, el fred, la neu, tot plegat feia molt penosa la marxa i, cosa pitjor, l'aviació franquista bombardejava sense miraments viles, ciutats i les mateixes fileres de fugitius. França no va obrir la frontera fins el 28 de gener a la nit, i encara sols a la població civil i als ferits. Les tropes republicanes van haver-se d'esperar al 5 de febrer.
Els camps de concentracióCom dèiem, una bona part dels refugiats van amuntegar-se, de primer, als camps de concentració, que les autoritats franceses, desbordades, van habilitar a corre-cuita. Les condicions de vida hi eren molt dures (proliferaren malalties com la sarna, la disenteria i la tuberculosi), sobretot als primers camps, com els de Sant Cebrià de Rosselló i d'Argelers (Rosselló), que va aplegar uns vuitanta mil refugiats. Molt important va ésser, també, el del Barcarès (Rosselló). Posteriorment se'n van habilitar més en terra occitana: Agde, Bram, Setfonts...
La maternitat d'Elna![]()
+ Coberta del llibre d'Assumpta Montellà sobre la maternitat d'Elna.
Naturalment, entre les riuades de gent que travessava el Pirineu català també hi havia dones embarassades. En aquests casos, la mortalitat era elevadíssima: o be moria la mare, o bé el nadó, o be tots dos. En vist d'això, una mestra suïssa, Elisabeth Eidenbenz, va organitzar una maternitat en un casalot d'Elna (Rosselló). Entre el 1939 i el 1944 (quan l'exèrcit nazi la va clausurar), a la maternitat d'Elna, hi van néixer 597 infants, sobretot de mares recloses en camps de concentració de Catalunya Nord, però també de mares jueves i d'unes altres procedències. El 2006, l'Elisabeth Eidenbenz va rebre la Creu de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya, en reconeixement de la seva tasca humanitària.
|
Investiga
![](http://www.vilaweb.cat/media/imatges/diariescola/imatges/2009/01/exili/diarevolt_petit.gif)
> 'El dia revolt' de Julià Guillamon: una altra imatge de l'exili.
I també...
- L'exili, en un mapa.
- Catalunya des dels tròpics: les lletres catalanes de l'exili a Mèxic.
- El president Lluís Companys, víctima de la repressió franquista.
- Propostes educatives del Museu Memorial de l'Exili.
- Metges catalans a l'exili.
Portada |
Europa Press |
El Punt |
La premsa |
Especials |
Diari de l'escola |
LesFinances.info |
Editorials |
Mail obert |
Els blocs |
Lletres
Tecnologia i ciència | Solidaritat | Cap de 7mana | Campus | El 9 | Presència | Fòrums | Enquestes | Xat | Correu
Traductor | Edicions en Pdf | Wap-pda | Biblioteca | Lletra més grossa
Tecnologia i ciència | Solidaritat | Cap de 7mana | Campus | El 9 | Presència | Fòrums | Enquestes | Xat | Correu
Traductor | Edicions en Pdf | Wap-pda | Biblioteca | Lletra més grossa
Què és VilaWeb? Publicitat Mapa web Contacte | Una web de Partal, Maresma i Associats, S.L. | ![]() |