|
|
|
|
|
![]() |
![]() |
![]() > Poblet: panteó reial > Santes Creus i Vallbona de les Monges > Valldigna dilluns, 7 d'agost de 2006
Al tombant dels segles XI-XII aparegué a Europa un moviment de reforma monàstica que s'expandí durant les dues centúries següents: el Císter. Originat al monestir de Cîteaux (Borgonya, França), l'orde del Císter (també dit, popularment, del Cistell) penetrà ben aviat en terres catalanes.
Consignem, de primer, que l'orde del Císter no pretenia pas d'instituir uns nous principis reguladors de la vida monàstica, sinó d'observar 'ad litteram' (al peu de la lletra) la regla de Sant Benet, guia de les comunitats benedictines. Per entendre aquesta pretensió hem de tenir present la realitat monàstica de l'època. Els abats, val a dir: els superiors dels monestirs, administraven un nombre creixent de terres, i la riquesa de les abadies s'engruixia mercès a les donacions dels nobles i a l'afluència dels pelegrins, que acudien a venerar-hi les relíquies que guardaven. Així les coses, un grup de monjos va decidir de tornar a la puresa dels orígens, a l'austeritat primigènia, una austeritat reflectida en l'art cistercenc, despullat d'elements superflus. L'hàbit dels monjos, blanc per comptes de negre, era el signe extern d'una decidida voluntat de trencar amb el passat immediat. L'orde del Císter rebé un gran impuls durant la primera meitat del segle XII, gràcies sobretot a Sant Bernat de Claravall: a la seva mort, el 1153, hi havia devora tres-cents cinquanta abadies cistercenques. El moviment s'estengué progressivament pel nostre país, amb la fundació dels monestirs de Poblet, Santes Creus, Vallbona de les Monges, l'Eula, Benifassà, la Real, Valldigna...
Poblet: panteó reial![]()
+ Les tombes reials foren restaurades per l'escultor Frederic Marès.
Santa Maria de Poblet és un monestir cistercenc molt remarcable, situat al terme municipal de Vimbodí (Conca de Barberà) i inextricablement lligat a la història del país. Patrimoni mundial de la UNESCO, és el complex cistercenc habitat més extens d'Europa. Fundat el 1150, Poblet guarda la despulla de set monarques de la corona catalano-aragonesa: Alfons I el Cast; Jaume I el Conqueridor, Pere III el Cerimoniós, Joan I el Caçador, Martí I l'Humà, Ferran I d'Antequera, Alfons IV el Magnànim i Joan II. La vida monàstica, interrompuda el 1835, reprengué el 1940, amb l'arribada de quatre monjos italians de l'orde del Císter.
Santes Creus i Vallbona de les MongesDevers el 1150 es van fundar, també, els monestirs de Santa Maria de Santes Creus i Santa Maria de Vallbona, no gaire lluny de Poblet. Santes Creus, situat al terme municipal d'Aiguamúrcia (Alt Camp), és una joia de l'art cistercenc, exponent fidel del model proposat per Bernat de Claravall. El cenobi, on hi ha els sepulcres reials de Pere II el Gran i de Jaume II el Just, amb la muller, Blanca d'Anjou, tingué presència monacal fins al 1835, quan la desamortització forçà la dispersió de la comunitat. El monestir cistercenc femení de Vallbona de les Monges, en canvi, que sabé adaptar-se als temps, ha pogut mantenir ininterrompudament la vida religiosa durant més de vuit segles. El poble de Vallbona de la Monges (Urgell) és a redós del monestir, motiu d'inspiració dels trobadors medievals.
Valldigna![]()
+ Vista de Santa Maria de Valldigna.
Al poble de Simat de la Valldigna (la Safor) hi ha l'antic monestir cistercenc de Santa Maria de Valldigna, que va atènyer una importància equiparable a la de Poblet i Santes Creus. Diu la llegenda que el rei Jaume II, en passar per la vall, de retorn d'una campanya contra els sarraïns, s'adreçà a l'abat de Santes Creus, Benanat de Vila-seca, que l'acompanyava, i li digué: 'Vall digna per a un monestir de la vostra religió'; 'Vall digna', respongué l'abat. I, en efecte, el 1298 el monarca cedí la vall a Santes Creus perquè hi establís una comunitat cistercenca. El monestir, arruïnat després de l'exclaustració del segle XIX, fou adquirit per la Generalitat Valenciana el 1991, moment en què se'n començà la restauració.
|
Investiga
> Una llegenda, amb el rei Felip II i l'abat de Poblet de protagonistes.
> Tomb virtual pel monestir de Poblet.
> Localitzeu aquest monestir amb el Google Maps.
> Descripció i fotografies de la Ruta del Císter, que engloba el triangle cistercenc de Poblet, Santes Creus i Vallbona de les Monges.
I també...
- Col·lecció fotogràfica de Santes Creus.
- Construccions monumentals de Vallbona de les Monges.
- Nota històrica sobre el monestir de Valldigna.
Portada |
Europa Press |
El Punt |
La premsa |
Especials |
Diari de l'escola |
LesFinances.info |
Editorials |
Mail obert |
Els blocs |
Lletres
Tecnologia i ciència | Solidaritat | Cap de 7mana | Campus | El 9 | Presència | Fòrums | Enquestes | Xat | Correu
Traductor | Edicions en Pdf | Wap-pda | Biblioteca | Lletra més grossa
Tecnologia i ciència | Solidaritat | Cap de 7mana | Campus | El 9 | Presència | Fòrums | Enquestes | Xat | Correu
Traductor | Edicions en Pdf | Wap-pda | Biblioteca | Lletra més grossa
Què és VilaWeb? Publicitat Mapa web Contacte | Una web de Partal, Maresma i Associats, S.L. | ![]() |