|
|
|
|
|
![]() |
![]() |
![]() > Bòsnia i Hercegovina > Kossovë > Els Balcans dimarts, 29 de novembre de 2005
El 21 de novembre proppassat va fer deu anys dels acords de Dayton, que van posar fi a la guerra de Bòsnia i Hercegovina (1992-1995). Just l'endemà, 22 de novembre, començaven les converses per a determinar l'estatut polític de Kossovë, país tutelat per l'Organització de les Nacions Unides (ONU) des del 1999. A les ratlles següents ens ocuparem de la situació present, tant de Bòsnia i Hercegovina com de Kossovë, territoris situats als Balcans.
Abans, emperò, convé de fer memòria dels esdeveniments tràgics que van assolar aquesta regió de l'Europa sud-oriental durant la dècada passada. Recordem que durant els anys 1980 hi havia tensions a l'extinta Iugoslàvia, que van anar a més amb l'ensulsiada del sistema comunista, consumada el 1989. Entre 1991 i 1992 Eslovènia, Croàcia, Macedònia i Bòsnia i Hercegovina van proclamar la independència, cosa a la qual va oposar-se Sèrbia, aleshores presidida per Slobodan Milosevic, que pretenia fer de Iugoslàvia un règim centralista dominat pels serbis. El resultat fou la guerra, la més sagnant en territori europeu des de la fi de la Segona Guerra Mundial (1939-1945). El conflicte va oposar, sobretot, serbis contra croats i bosnians, bé que també va haver-hi topades entre croats i bosnians. La guerra va castigar, sobretot, Bòsnia i Hercegovina, on la població musulmana fou objecte d'un intent d'extermini. Tres anys després de la fi de la guerra, el 1998, Sèrbia va ocupar Kossovë, territori de majoria albanesa que volia, també, deslliurar-se del jou serbi. El règim de Milosevic va respondre a la rebel·lió albanesa amb matances en massa, ço que va obligar la comunitat internacional a intervenir-hi i a administrar, des d'aleshores, aquest territori kossovès.
Bòsnia i HercegovinaBòsnia i Hercegovina, amb capital a Sarajevo, és un estat balcànic format per les regions històriques de Bòsnia, a septentrió, i Hercegovina, a migjorn. De conformitat amb els acords de pau de Dayton, ratificats el 14 de desembre de 1995, aquest estat és format per dos sectors, un de serbi i un altre de croato-musulmà, amb poders polítics amplis. El 22 de novembre els líders de les comunitats musulmana, croata i sèrbia van acordar de reformar la constitució a fi de consolidar la pau, en unes reunions tingudes a Washington (EUA). No fa gaire, a més, la Unió Europea va donar el vist-i-plau a les negociacions sobre la incorporació d'aquest estat balcànic.
KossovëDèiem al principi que acaben de començar les converses per a concretar l'estatut polític de Kossovë, un dels territoris més pobres d'Europa, integrat formalment a Sèrbia, però, de fet, administrat per l'ONU des de fa sis anys. Les negociacions no sembla que hagin d'ésser gens senzilles: la majoria albanesa (Kossovë frontereja, al sud-oest, amb Albània) és partidària de la independència, però la minoria sèrbia pretén que Kossovë continuï formant part de Sèrbia, que fomenta aquesta pretensió. El 17 de novembre el Parlament kossovès va aprovar una resolució favorable a la independència.
Els BalcansLa península dels Balcans és la més oriental de les tres que hi ha a l'Europa austral, i comprèn tot el territori, o bé una part, d'Albània, Bòsnia i Hercegovina, Bulgària, Croàcia, Eslovènia, Grècia, Macedònia Sèrbia i Montenegro i la Turquia europea. (A vegades s'inclouen dintre els 'Balcans' els estats de Romania i Moldàvia, més al nord.) Aquesta regió, predominantment muntanyosa, presenta una gran diversitat ètnica, però de majoria eslava. Grècia i Eslovènia formen part de la Unió Europea, i Bulgària, Romania i Croàcia ja són candidats a incorporar-s'hi, igual que Turquia.
|
Investiga
> Mapa de la regió central dels Balcans.
> Observeu la geografia política dels Balcans el 1900.
> Perfil de Kossovë.
I també...
- Apunt històric dels Balcans, dels anys 1930 ençà.
- Bòsnia i Hercegovina en dades.
- Srebrenica, símbol de la barbàrie.
- Una introducció al conflicte de Kossovë.
Portada |
Europa Press |
El Punt |
La premsa |
Especials |
Diari de l'escola |
LesFinances.info |
Editorials |
Mail obert |
Els blocs |
Lletres
Tecnologia i ciència | Solidaritat | Cap de 7mana | Campus | El 9 | Presència | Fòrums | Enquestes | Xat | Correu
Traductor | Edicions en Pdf | Wap-pda | Biblioteca | Lletra més grossa
Tecnologia i ciència | Solidaritat | Cap de 7mana | Campus | El 9 | Presència | Fòrums | Enquestes | Xat | Correu
Traductor | Edicions en Pdf | Wap-pda | Biblioteca | Lletra més grossa
Què és VilaWeb? Publicitat Mapa web Contacte | Una web de Partal, Maresma i Associats, S.L. | ![]() |